Privat opladning af firma-elbiler - Egenbetaling - Beskatning af firmabil
Vi tilbyder efteruddannelse og ny viden til alle karrieretrin, og har samarbejdspartnere med +25 års erfaring med undervisning og rådgivning af dansk
erhvervsliv inden for moms, skat, regnskab, økonomi, salg, ledelse, kommunikation, projektstyring, personlig udvikling, ansættelsesret og personaleforhold.
Ved at lære andre, lærer vi selv
![nyhed_Privat opladning af firma-elbiler - Egenbetaling - Beskatning af firmabil](/media/qchhsfcp/grafik-artikel-egenbetaling-elbiler.png?anchor=center&mode=crop&width=720&height=420&rnd=132882725602530000)
Privat opladning af firma-elbiler - Egenbetaling - Beskatning af firmabil
Flere og flere virksomheder får elbiler/plugin-hybrid-biler i deres firmabil-vognpark, Mange af disse biler stilles til rådighed for medarbejdere som ’fri bil’. Det vil sige, at medarbejderne beskattes af ’fri firmabil til rådighed for privat anvendelse’ efter de gældende beskatningsregler. Så langt, så godt.
Det viser sig, ikke overraskende, at mange af disse medarbejdere, der har sådan en elbil/plugin-hybrid-bil som firmabil, bliver tæt på ganske frustrerede over, at de selv betaler elregningen, når de lader bilen op derhjemme. Især med de nuværende elpriser.
Kan denne private betaling for strøm til firmabilen modregnes i bilens beskatningsgrundlag?
Eller hvad kan man gøre? Læs med…
Egenbetaling personalegoder
Som udgangspunkt vil en medarbejders egenbetaling for et personalegode reducere beskatningsgrundlaget for et ellers beskatningsværdigt personalegode.
Undtagen for ét specifikt personalegode, nemlig ’fri telefon’. Uanset hvor meget en medarbejder betaler selv er beskatningsgrundlaget 3.200 kr. (2024-sats)
Elbiler/plugin-hybrid-biler stillet til rådighed af en arbejdsgiver til en medarbejder
Beskatningsreglerne følger de almindelige regler for beskatning af firmabiler stillet til rådighed for privat anvendelse. Elbiler/plugin-hybrid-biler er i den sammenhæng ikke ’særlige’.
Arbejdsgiverens udgifter i forbindelse med firmabil
Arbejdsgiveren må afholde udgifter, der har en driftsmæssig sammenhæng med brugen af firmabilen, uden at dette får skattemæssige konsekvenser for den ansatte. Sådanne udgifter falder inden for rammerne af den skematiske værdiansættelse af ’fri bil til rådighed’ efter Ligningslovens §16, stk. 4.
De udgiftstyper, der kan afholdes af arbejdsgiveren, uden at det har skattemæssige konsekvenser for den ansatte, er udgifter, der kan betegnes som ’ordinære, driftsmæssige udgifter’. Der kan eksempelvis være tale om udgifter til
● Forsikring
● Ejerafgift
● Brændstof
● Nødvendige reparationer og vedligeholdelse, herunder udgifter til "kør-videre-produkter" såsom olie, vask, sprinklervæske mv.
● Strøm til elbiler/plugin-hybrid-biler
![](/media/hykkyaz4/egenbetaling.png)
Medarbejderens egenbetaling ved brug af firmabilen
Hvis medarbejderen betaler arbejdsgiveren for råderetten over bilen, reduceres den skattepligtige værdi af den fri firmabil med beløbet. Reduktionen kan dog ikke overstige den skattepligtige værdi af firmabilen.
Der findes dog iflg. Den Juridiske Vejledning på www.skat.dk nogle spilleregler, der skal følges. Medarbejderen skal betale for råderetten
● i det indkomstår, hvor han eller hun bliver beskattet af firmabilen
● af beskattede midler
● direkte til firmaet.
Medarbejderens egenbetaling af ’ordinære driftsomkostninger’
Udgangspunktet for beskatningen af fri firmabil er, at arbejdsgiveren betaler alle omkostninger til firmabilen, herunder udgifter til drivmiddel (benzin, diesel, el mv.).
Beløb, som medarbejderen selv betaler til f.eks. køb af drivmiddel til firmabilen, kan som udgangspunkt ikke reducere den skattepligtige værdi.
I en afgørelse om fri firmabil udtalte Landsskatteretten, at udgangspunktet for beskatning af fri firmabil er, at arbejdsgiver betaler alle omkostninger til firmabilen, herunder udgifter til benzin. Beløb, som den ansatte selv betaler til f.eks. køb af benzin til firmabilen, kan således ikke reducere den skattepligtige værdi. En reduktion i den skattepligtige værdi forudsætter derfor, at den ansatte betaler arbejdsgiver med beskattede midler. Se TfS 1997, 658 LSR. Denne betaling sker typisk som træk i lønnen (efter skat).
Told- og Skattestyrelsen (da de hed dét) har dog udtalt, at medarbejderen og arbejdsgiveren ved at benytte en ’særlig fremgangsmåde’ har mulighed for at opnå en reduktion af den skattepligtige værdi af fri bil med medarbejderens køb af benzin.
Fremgangsmåden er, at medarbejderen formelt ikke betaler for benzinen, men overlader de originale bilag til arbejdsgiveren, der samtidig indtægtsfører et tilsvarende beløb som modtaget egenbetaling fra medarbejderen. Medarbejderens egenbetaling sker således ved, at arbejdsgiveren ikke udbetaler det beløb, medarbejderen har lagt ud for arbejdsgiveren til betaling af benzin. Se TfS 1996, 488 TSS.
Medarbejderens egenbetaling af strøm til firmabilen
Den beskrevne ’særlige fremgangsmåde’ nævnt ovenfor kan naturligvis anvendes analogt for diesel og strøm mv., hvad drivmiddel angår.
Så når medarbejderen f.eks. ’tanker el’ på en ladestander ude i byen, og selv betaler for strømmen og får en kvittering for betalingen, kan dette betragtes som et udlæg afholdt af medarbejderen. Medarbejderen afleverer kvitteringen til arbejdsgiveren, der herefter foretager bogføring i overensstemmelse med den ’særlige fremgangsmåde’ nævnt ovenfor. Derved kan beskatningsgrundlaget for firmabilen nedsættes.
Medarbejderens betaling af strøm ved opladning på privat ladestander
Hvis medarbejderen lader firmabilen op på sin private ladestander derhjemme, bliver el-forbruget via ladestanderen blot en del af medarbejderens samlede private el-regning. I sidste ende vil der ikke være en separat regning/kvittering for el-købet til firmabilen, som hvis strømmen eksempelvis var købt ude i byen.
Medarbejderen vil derfor ikke kunne præsentere et ’originalt købsbilag’ for arbejdsgiveren, der herefter ikke vil kunne benytte den ’særlige fremgangsmåde’ og registrere et beløb som en egenbetaling, der vil reducere beskatningsgrundlaget for firmabilen.
![](/media/agfj14bv/losningsmuligheder.png)
Løsningsmuligheder
Når medarbejderen lader firmabilen op hjemme, skal det jo helst ikke ende op med, at medarbejderen selv betaler for strøm til sin fri firmabil, som jo allerede bliver beskattet.
Hvis en medarbejder får installeret en ladestander derhjemme af arbejdsgiveren, indgår værdien af ladestanderen og udgifter til installationen fra og med den 1. juli 2021 ikke længere i beskatningsgrundlaget for firmabilen.
Hvis arbejdsgiveren på et tidspunkt forærer ladestanderen til medarbejder efter den 1. juli 2021, skal medarbejderen ikke længere betale skat af værdien. Det gælder dog kun, hvis medarbejderen har haft fri elbil/plugin-hybrid-bil i mindst 6 sammenhængende måneder efter den 1. juli 2021.
● For at undgå at medarbejderen ender op med selv at betale for strøm til sin firmabil, vil det være oplagt at arbejdsgiver tegner et ladeabonnement hos en af de mange udbydere der findes. Når firmabilen oplades hjemme, betaler medarbejderen herefter i første omgang selv for al den strøm der tankes, til sit eget elselskab, som medarbejderen dog efterfølgende får godtgjort af ladeoperatøren. Strømforbruget vil typisk blive fjernaflæst.
● Tilbagebetalingssatsen (godtgørelsen) pr. kWh svinger dog fra ladeoperatør til ladeoperatør. Derfor er det vigtigt at sætte sig ind i hvor stor godtgørelsen er, inden man vælger ladeoperatør.
● Hvis man f.eks. lever i en tid med meget høje elpriser, kan det betyde, at tilbagebetalingssatsen (godtgørelsen) næppe matcher hvad, der rent faktisk betales for strømmen, uanset hvilken ladeoperatør man vælger.
En mulighed kunne her være at køre en tur og lade bilen op på den nærmeste såkaldte Supercharger ude i byen, hvor arbejdsgiveren afregner direkte med ladeoperatøren. Opladning på en Supercharger tager omkring en halv time. En Supercharger er godt nok dyrere at benytte, men det er jo arbejdsgiveren, der betaler.
● En anden mulighed kunne være, at arbejdsgiveren dækker forskellen mellem ladeoperatørens godtgørelse til medarbejderen og medarbejderens konkrete elregning vedrørende brug af ladestanderen.
● Efter min overbevisning kunne den ’særlige fremgangsmåde’ også komme i spil. Thi der foreligger nu ’originale bilag’ som medarbejderen kan overlade til arbejdsgiveren. Nemlig el-regningen fra el-selskabet for det nøjagtige strømforbrug på ladestanderen + refusionsopgørelsen fra ladeoperatøren. Forskellen på de to beløb er, hvad medarbejderen nu har lagt ud for arbejdsgiveren. Altså en egenbetaling, der vil reducere bilens beskatningsgrundlag. Husk i den forbindelse ikke at udbetale beløbet til medarbejderen, jf. ovenfor om den ’særlige fremgangsmåde’.
Relevante kurser, der behandler egenbetalinger for personalegoder og beskatning af fri bil til rådighed
Aktuel Løn
Lønindberetning fra A-Z